Засади проведення слідчих (розшукових) дій у контексті практики Європейського суду з прав людини - Чорноус , Ю.; Гвоздюк , В. (Юридичний часопис Національної академії внутрішніх справ, 2020)
Метою статті є формування засад проведення слідчих (розшукових) дій на підставі практики Європейського суду з прав людини. Досягнення цієї мети передбачало виконання таких завдань: висвітлити значення практики Європейського суду з прав людини в кримінальному провадженні та безпосередньо під час проведення слідчих (розшукових) дій; проаналізувати окремі рішення Європейського суду з прав людини, які необхідно враховувати під час проведення слідчих (розшукових) дій. Методологія. Методологічний інструментарій обрано відповідно до поставленої мети, специфіки об’єкта та предмета дослідження. Визначальним є загальний діалектичний метод наукового пізнання явищ, а також їхніх зв’язків із практичною діяльністю органів досудового розслідування, прокуратури та суду. З-поміж спеціальних методів дослідження використано такі: порівняльно-правовий – під час аналізу норм міжнародного й національного законодавства, рішень Європейського суду з прав людини, наукових категорій; історико-правовий – під час розгляду наукових позицій щодо окремих проблемних питань; системно-структурний – для формулювання завдань, які виконують у процесі проведення органами досудового розслідування слідчих (розшукових) дій на підставі практики Європейського суду з прав людини. Наукова новизна публікації полягає в тому, що органи досудового розслідування під час проведення слідчих (розшукових) дій зобов’язані керуватися практикою Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, що стосується рішень як проти України, так і проти інших держав. Зазначена практика деталізує основні засади Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року з протоколами до неї, згоду на обов’язковість яких надала Верховна Рада України. Висновки. Проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні передбачає неухильне дотримання кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини. Необхідними є своєчасна систематизація, переклад, доведення до суб’єктів правозастосування рішень Європейського суду з прав людини, формування на цьому підґрунті криміналістичних рекомендацій, спрямованих на забезпечення законного й ефективного проведення слідчих (розшукових) дій і досягнення завдань кримінального провадження. Ключові слова: кримінальне провадження; досудове розслідування; міжнародний договір; рішення; права людини; слідчі (розшукові) дії.